A magyar ipar gyenge teljesítményén aligha lepődünk meg, ha tisztában vagyunk a járműgyártás exportrendelés-állományának alakulásával. Mivel ez a terület 25 százalékos részesedéssel bír a feldolgozóiparban, ezért ha itt kiábrándítók a megrendelések, akkor az rányomja a bélyegét az egész ipar teljesítményére. A legfrissebb júniusi adatok szerint a járműgyártásban 26,6 százalékkal volt alacsonyabb az exportrendelés-állomány az előző év azonos időszakához képest. Ez már az a szint, ahol a gyenge külső kereslet miatt érdemben elindul a racionalizálás a munkaórák és a gyártósorok működtetése terén. De mi történik a autókereslettel, hogy ennyire panganak a megrendelések?
2024 első felében éves alapon csupán 2,1 százalékkal nőttek az autóeladások az Egyesült Államokban. Európában és Kínában ennél azért jobb számokkal találkozhatunk, hiszen itt rendre 4,4 és 6,1 százalékos volt a növekmény, de ez is egyértelmű és markáns lassulás a tavaly látott dinamikákhoz képest. Ez a lassulás pedig csak fokozódhat a közeljövőben. A második negyedévet érintő gyorsjelentési szezon ugyanis nem volt túl kedvező az autóipari szereplőknek. Számos autó- és autóalkatrész-gyártó jelentősen lefelé módosította egész éves kilátásait. Ezzel összhangban a tavalyi 10,8 százalékos átlagos növekedési ütem után az ING Bank 2024-re csupán 1,8 százalékos bővülést jelez előre a globális autóeladások terén.
A globális autókeresletben látott komoly megtorpanás részben annak tudható be, hogy a pandémia utáni erős felzárkózási szakasz természetes korrekcióját éljük éppen. Másrészt pedig a gazdasági kilátások továbbra is vegyesek, miközben a gazdaságpolitikai fejleményekkel kapcsolatban nagy a bizonytalanság világszerte. A korábban feltöltött készletek alig fogynak, és a rekordközeli készletállományok miatt nem is nagyon érdemes termelni.
A pozitív keresleti impulzusok hiánya alapján pedig úgy tűnik, hogy a termelési dinamika még jó darabig alulmúlja majd az autóeladások tempóját.
Ebből kifolyólag az év egészét véve a termelési volumenek változása negatív lehet, melynek fényében a magyar rendelésállomány kiábrándító helyzete is könnyebben megemészthető.
Egy szűkebb részpiacra fókuszálva, az elektromos autók (EV) penetrációját tekintve is lassulás várható az idei évben. Az ING Bank csak 1-1 százalékpontos emelkedéssel számol mind Európában (24 százalékra), mind pedig az Egyesült Államokban (10 százalékra). Ez a lassulás tükröződik például a Tesla 2024-es első félévi szállítási számaiból is, amelyek elmaradtak a tavalyi eredményektől. Sőt, a nyugati piacokon a megrendelések felfuttatását célzó korábbi árcsökkentési akciók sem váltottak ki túlzott lelkesedést. A kínai túlkapacitás problémája heves vitákat vált ki, és ebben az iparágban egyértelműen látszik a hatása. Ugyanis a nyugati autógyártók által készített EV-k általában kevésbé jövedelmezők a gyártók számára a fokozott verseny miatt. Ezzel szemben Kína jelentős erőforrásokat fordít arra, hogy a belpiacán az EV részesedése egyre nagyobb súlyt szakítson ki, és várhatóan 2024-ben az összes újautó-eladás 40 százaléka elektromos autó lehet. Ha ez sikerül, akkor a kínai elektromosautó-eladások éves szinten megközelíthetik a 10 milliót, ami már a globális értékesítések közel 60 százalékát jelentené.
A nagy ívű kormányzati programok hiányában az elektromosautó-eladások pozitív impulzust csak akkor kaphatnak, ha az akkumulátorok ára (amelyek a gyártási költségek 30-40 százalékát teszi ki) ismét csökkenni kezd.
A BloombergNEF várakozásai szerint idén a globális lítiumionárak kilowattóránként 133 dollárra csökkenhetnek, vagyis több mint 20 százalékkal mérséklődhetnek 2022-hez képest, amikor az árakat az esetleges nyersanyaghiány narratívája felfelé nyomta.
Ha pedig az árcsökkenés realizálódik, akkor ez lehetővé teszi a gyártók számára, hogy a kritikus tömeg pénzügyi fájdalomküszöbének közelébe vágják az árakat az új fogyasztók megnyerése érdekében.
Bár nemcsak ettől az egy tényezőtől függ a magyar ipar sorsa, de az elektromos autók iránti kereslet dinamikusabb növekedése minden bizonnyal rengeteget javíthatna a termelési adatokon, hiszen a villamos berendezések és jármű gyártása alágazatok együttesen nagyjából 35 százalékos súlyt tesznek ki a feldolgozóiparon belül. Ha pedig a nyersanyagár-csökkenésből fakadó pozitív impulzus végiggyűrűzik a termelési láncon, akkor megfordulhat a negatív trend, amivel az elmúlt negyedévekben találkozhattunk. Az esetlegesen várható fellendülés ellenére azonban továbbra sem veszíti érvényét az a kérdés, hogy ideális-e az a gazdaságszerkezet, ahol a feldolgozóipar durván egyharmada lényegében a globális autópiacba és az elektromos autózásba vetett bizalomtól függ.
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.